Časopis Soudní inženýrství (ISSN: 2788-2764) vychází pravidelně od roku 1990 a je určen pro soudní znalce v oborech techniky a ekonomiky, inženýry rizik a další odborníky, zabývající se touto problematikou. Cílem je aby čtenáři získali pravidelné informace o nejnovějších poznatcích v těchto oborech. Vydavatelem časopisu bylo od roku 1997 do listopadu roku 2023 Akademické nakladatelství CERM ve spolupráci s Ústavem soudního inženýrství Vysokého učení technického v Brně. Od prosince roku 2023 časopis vychází přímo pod Vysokém učením technickém v Brně.
Ústav soudního inženýrství Vysokého učení technického v Brně
Vážené kolegyně, vážení kolegové, dostává se Vám do rukou další vydání časopisu Soudní inženýrství, které nadále sleduje trend otevřeného publikování a bezplatného sdílení vědeckých poznatků v rámci Open Access. Elektronická verze časopisu se tak stala důležitým prostředkem pro efektivní šíření odborných informací mezi znalci, vědeckou komunitou i odborníky z praxe. Aktuální vydání časopisu se zaměřuje na klíčové otázky bezpečnosti silničního provozu a faktorů ovlivňujících vznik dopravních nehod. První z publikovaných studií analyzuje vliv věku a zkušeností řidičů na riziko dopravních nehod. Na základě rozsáhlých datových analýz se autorům podařilo identifikovat specifické rizikové skupiny a navrhnout možná opatření ke zlepšení bezpečnosti silničního provozu. Druhá studie se věnuje tématu řízení pod vlivem alkoholu a jiných návykových látek. Výsledky analýz potvrzují, že existuje významná korelace mezi smrtelnými dopravními nehodami a řízením pod vlivem alkoholu či drog. Studie rovněž přináší návrhy preventivních opatření zaměřených na snížení této formy rizikového chování. Věříme, že předkládané vědecké studie přinesou nové poznatky a podnítí k odborné diskusi. Budeme rádi, pokud šířením obsahu tohoto vydání napomůžete zvýšit dosah publikovaných výsledků a přispějete tak k rozvoji soudního inženýrství jako interdisciplinárního oboru. Děkujeme za Vaši přízeň a přejeme Vám inspirativní čtení! Zároveň Vám přejeme šťastný a úspěšný nový rok, plný profesních i osobních úspěchů. Váš editorský tým
Copyright (c) 2024 Zdeněk Vafek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Alkohol a jiné návykové látky ovlivňující dopravní nehodovost
Řízení pod vlivem alkoholu nebo jiných návykových látek představuje vážné riziko pro společnost, které výrazně narušuje bezpečnost silničního provozu a přispívá k vysoké frekvenci dopravních nehod. Cílem práce bylo zjistit, zda řízení pod vlivem těchto látek ovlivňuje dopravní nehodovost, zhodnotit jejich vývoj v letech 2014 až 2024 a navrhnout opatření pro zlepšení bezpečnosti silničního provozu. Výzkum byl proveden na základě sekundárních dat získaných z Policie České republiky a Centra dopravních výzkumů. Data byla analyzována pomocí korelační analýzy, analýzy časových řad a vícekriteriálního hodnocení. Výsledky výzkumu ukázaly, že existuje významná pozitivní korelace mezi smrtelnými dopravními nehodami a řízením pod vlivem alkoholu či drog. Nejvyšší počet nehod spojených s alkoholem byl zaznamenán v letních měsících, zatímco nehody způsobené drogami vykazovaly stabilnější hodnoty během celého roku. Zjištěná riziková chování a navržená opatření zahrnují zvýšení počtu měřených úseků, policejních hlídek a osvětových kampaní. Výsledky práce mohou sloužit jako podklad pro tvorbu preventivních strategií a politik zaměřených na zlepšení bezpečnosti silničního provozu. Omezení této práce spočívá v geografickém omezení na Českou republiku, což může omezit zobecnitelnost výsledků na globální úroveň.
Copyright (c) 2024 Vilém Kovač, Denisa Čadová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vliv věku a zkušeností na riziko vzniku dopravní nehody
Dopravní nehody představují významný společenský problém a jsou ovlivněny různými faktory, včetně věku a zkušeností, což umožňuje identifikovat rizikové skupiny a navrhnout opatření ke zvýšení bezpečnosti silničního provozu. Cílem práce bylo zhodnotit závislost mezi demografickým faktorem věku, zkušenostmi řidiče a příčinami dopravních nehod v České republice mezi obdobím od 1.1.2014 do 31.12.2023. Pro vyhodnocení vztahu mezi věkem řidičů, zkušenostmi a typem dopravní nehody. Silná lineární závislost byla prokázána ve vztahu celkového počtu dopravních nehod a všech věkových kategoriích (18–34 let, 35–64 let, 65 a více let), praxe 1–3 roky a 7 a více let a se všemi druhy srážek (s jedoucím nekolejovým vozidlem, zaparkovaným vozidlem a s pevnou překážkou). Kladný lineární vztah mezi věkem a druhem dopravní nehody vznikl u všech proměnných. Za pomocí grafické analýzy, která umožnila vizualizovat trend v četnosti dopravních nehod v různých věkových a zkušenostních kategoriích během sledovaného období se zjistilo, že dopravní nehody byly nejčastěji způsobeny v letech 2016–2019 a nejméně v roce 2023. Největším limitem práce je rozložení sekundárních dat, které může zkreslit pohled na situaci a přesnost závěrů.
Copyright (c) 2024 Vilém Kovač, Barbora Hůrková https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vážená kolegyně, vážený kolego, aktuální číslo již druhým rokem plně elektronicky vycházejícího časopisu Soudní inženýrství přináší celkem pět článků, jeden z obecné soudně znalecké problematiky a po dvou z oblasti oceňování staveb a z oblasti dopravy. Příspěvkem k obecné soudně znalecké problematice je článek Petra Ševčíka z českobudějovické VŠTE, který se zabývá odmítnutím podání znaleckého posudku v kontextu stále ještě se usazujícího „nového znaleckého“ zákona č. 254/2019 Sb. Vnímá přitom paralely s již dvacet let existujícím slovenským zákonem, který stejně jako u nás, avšak o několik let dříve, nahradil původní československý zákon. Do tématu oceňování staveb spadají, jak je uvedeno výše, dva články. V prvním z nich prezentují Monika Doleželová a Karel Pospíšil z ÚSI VUT výsledky výzkumu, jak nazývají, nemateriálních faktorů působících na sjednané ceny rodinných domů. Nemateriálními faktory přitom rozumí takové, které nemají původ v nemovitosti samotné, nýbrž jsou odvozeny od jejího umístění, popřípadě jejího okolí. Naproti tomu materiálními faktory chápou ty, které souvisejí s velikostí domu i pozemku, s jeho provedením a stavem apod. Ve druhém článku Karel Háva z ÚSI VUT se zabývá tématem přepočtu obvyklé ceny stavebních prací k určitému datu. Přepočet ceny je proveden přeceněním položkového rozpočtu směrnými cenami v nové cenové úrovni a čtyřmi způsoby indexace. Do tématu dopravy patří také dva články. První z nich, od Ondřeje Koutníka a Roberta Kleduse z ÚSI VUT, se věnuje analýze některých diagnostických protokolů se zaměřením na možné manipulace s digitálním tachografem. Jde o závažný příspěvek jednak k možnosti posílení kontroly nad dodržováním předpisů, ale i k možnostem forenzního inženýrství v předmětné oblasti. Ve druhém článku Pavel Vrtal, Tomáš Kohout a Zdeněk Svatý z Ústavu soudního znalectví v dopravě ČVUT prezentují výsledky svého výzkumu se zaměřením na automatizovanou detekci vodorovného dopravního značení a možnosti jeho vektorizace. Autoři mají za to, že automatizace detekce a následné vektorizace přináší významné časové a nákladové úspory při vytváření digitálních modelů prostředí, stejně jako umožňuje rychlou a přesnou identifikaci a analýzu silničních prvků. Práce tak má značný pozitivní dopad na právě zaváděné informační modelování dopravních staveb (BIM) i systém hospodaření s nimi. Jsem přesvědčen o tom, že nové číslo časopisu přináší zajímavé a hodnotné informace využitelné přímo v praxi nebo jako inspirace pro další výzkum v předmětných oblastech. V úctě prof. Ing. Karel Pospíšil, Ph.D., LL.M., předseda redakční rady
Copyright (c) 2024 Karel Pospíšil https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Automatizovaná detekce a vektorizace vodorovného dopravního značení
Článek představuje inovativní metodu pro automatickou detekci specifických prvků silniční infrastruktury a jejich prostorovou lokalizaci. Algoritmus využívá analýzu barevného spektra daných objektů na ortofotomapách. Zdrojové snímky mohou pocházet z letecké fotogrammetrie nebo pozemního laserového skenování, přičemž do zpracování lze také zahrnout digitální výškové modely. Metoda je založena na identifikaci barevného složení silničních prvků, jejich shlukování a matematické transformaci do vektorové podoby. Následně je prováděna vektorizace na vybraných částech obrazu, což je hlavní odlišností oproti tradičním metodám, které pracují s celým rastrovým obrazem. Tento přístup umožňuje efektivní a automatizovanou identifikaci a analýzu prvků, jako jsou okraje vozovky, dopravní značení nebo jiné silniční prvky infrastruktury. Výsledné výstupy lze snadno integrovat do složitějších prostorových modelů silnic a jejich okolí. Automatizace tohoto procesu přináší významné časové a nákladové úspory při vytváření digitálních modelů prostředí.
Copyright (c) 2024 Tomáš Kohout https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Přepočet obvyklé ceny stavebních prací k jinému datu
Článek souvisí s oceněním stavebních materiálů a prací obvyklou cenou. Výše těchto nákladů je v praxi často dovozována kalkulací nákladů pomocí směrných cen. Článek se zabývá způsoby přepočtu obvyklé ceny stavebních prací z jednoho data k datu jinému, tedy přepočtem do jiné cenové úrovně s ohledem na změny cen stavebních prací v čase. Zaměřuje se na cenové indexy a na příkladu přecenění rozpočtu stavebního objektu ukazuje jejich použití v praxi. Přepočet ceny je proveden opětovným přeceněním položkového rozpočtu směrnými cenami v nové cenové úrovni a čtyřmi způsoby indexace. Protože jsou směrné ceny ve znaleckých posudcích znalci uvažovány za ceny obvyklé ve stavebnictví v ČR, je rozpočet ve směrných cenách ve výši obvyklé ceny uvažován jako verifikační hodnota pro indexované ceny rozpočtu. Pro zjištění současného stavu poznání o dané tématice byla provedena literární rešerše. Literární rešerše odhalila několik souvisejících výzkumů, avšak žádný z nich se nezabýval výzkumnými otázkami tohoto článku. Z výsledků výzkumu zabývajícího se analýzou změny obvyklé ceny stavebních prací v čase vyplývá, že indexace cen stavebních prací funguje za optimálních podmínek na trhu. Pokud se výrazně mění tržní podmínky, potom indexaci cen pro přecenění není vhodné použít a je při přepočtu ceny do nové cenové úrovně zapotřebí opětovně vypočítat náklady na stavební práce. Vypočítaný průměrný rozdíl indexovaných cen oproti ceně položkového rozpočtu v nové cenové úrovni byl vypočítán 15 % z ceny položkového rozpočtu. Praktické uplatnění článku autorka spatřuje v prohloubení poznání o možnosti využití indexace cen. Znalci tato zjištění mohou uplatnit například při stanovení obvyklé ceny stavebních prací při zjištění nákladů na opravu či stanovení víceprací či méněprací.
Copyright (c) 2024 Karla Háva https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Nemateriální faktory působící na sjednané ceny rodinných domů v Brně
Článek se zabývá problematikou související s cenami nemovitostí, konkrétně vlivem vytipovaných nemateriálních faktorů na cenu rodinných domů. Pro účely tohoto článku nemateriálními faktory rozumíme takové faktory, které nemají původ v nemovitosti samotné, nýbrž jsou odvozeny od jejího umístění, popřípadě od jejího okolí. Materiální faktory jsou pak ty, které souvisejí s velikostí domu i pozemku, s jeho provedením a stavem apod. Pro vytipování relevantních faktorů byly využity rešerše publikací, včetně zahraničních, a také informace z již dříve provedených výzkumů a sociologických studií zabývajících se bydlením v Brně. Inspirativním zdrojem informací byl i archiv znaleckých posudků Ústavu soudního inženýrství. Provedena byla analýza veřejně dostupných inzerátů rodinných domů s cílem zjistit, jaké vlastnosti inzerenti považují za podstatné při popisu nabízených nemovitostí. Zájmovou oblastí prezentovaného článku je město Brno. Důvodem pro volbu této lokality je znalecká praxe autorů článku v oboru oceňování nemovitostí zejména v tomto území. Konečná databáze obsahuje 147 prodejů rodinných domů. V databázi je posuzováno celkem dvanáct nemateriálních faktorů. V analýze jsou zahrnuty rovněž materiální faktory, které byly zvoleny tak, aby výstižně charakterizovaly rodinný dům. Těžištěm článku je mnohorozměrný lineární regresní model s metodou odhadu OLS (metodou nejmenších čtverců) popisující závislost ceny na vysvětlujících proměnných (v této práci označovaných jako faktory). Po konfrontaci získaných dat s regresním modelem byla potvrzena hypotéza, že alespoň jeden nemateriální faktor je pro cenu rodinných domů na zvolené hladině významnosti statisticky významný. Rovněž se potvrdil předpoklad hypotézy, že nemateriální faktory jsou v součtu intenzity svého působení s to vysvětlit alespoň 10 % ceny rodinného domu.
Copyright (c) 2024 Monika Doležalová, Karel Pospíšil https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analýza vybraných diagnostických protokolů se zaměřením na manipulace s digitálním tachografem
Za účelem zvýšení bezpečnosti silniční nákladní dopravy, sociálních podmínek řidičů a spravedlivé hospodářské soutěže jsou Evropskou unií stanovena pravidla pro provozování silniční dopravy, která se týkají zejména omezení maximální doby řízení a minimální doby přestávek a odpočinku řidičů. Dodržování těchto pravidel je předmětem silničních kontrol, přičemž se využívají zejména výstupy z povinně instalovaného záznamového zařízení, tzv. tachografu. Z toho vyplývá, že útok na systém tachografu by mohl přinést řidičům a potažmo i dopravcům, značnou výhodu v podobě možnosti řízení bez provedení náležitého záznamu o době jízdy. Pro účely silničních kontrol, ale i pro znalecké zkoumání systému tachografu, je zásadní mít znalosti a dovednosti v oblasti diagnostiky řídících jednotek vozidel a technice nákladních vozidel. Specifikem zejména silničních kontrol je časový limit dostupný pro kontrolu vozidla. V této práci se autoři zaměřili na analýzu využití vybraných diagnostických protokolů ISO 14229 a SAE J1939 s cílem ověřit jejich obecnou použitelnost pro analýzu systému tachografu. Předmětem zkoumání v této práci budou tachografy výhradně digitální, nikoliv analogové. Autoři pro analýzu využili softwarových nástrojů i hardware Vector Informatik GmbH a tachograf výrobce Continental. Na základě výzkumu byly identifikovány prvky norem aplikované v systému tachografu, avšak bez znalosti proprietárních specifikací systému a efektivní orientaci v normách je uvedená metoda pro analýzu tachografu použitelná jen velice omezeně. Budoucí výzkum je tak vhodné zaměřit na úroveň embedded a software designu a identifikaci potencionálních metod vhodných pro analýzu tachografu.
Copyright (c) 2024 Ondřej Koutník, Robert Kledus https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dne 1. 1. 2021 vstoupil v účinnost nový zákon č. 254/2019 Sb., o znalcích, znaleckých kancelářích a znaleckých ústavech (dále jen „ZnalZ“), který nahradil dřívější právní úpravu zákona č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „ZnalZ1967“). S příchodem každé nové právní úpravy je spojeno období určité nejistoty, kdy se vzájemně nově vymezují v aplikační praxi práva a povinnosti zúčastněných subjektů. A právě oblast odmítnutí znaleckého úkonu je s ohledem na zcela rozličné zájmy zadavatelů znaleckých posudků a znalců samotných nanejvýš významná. Předkládaný článek by měl čtenáři přiblížit novou právní úpravu odmítnutí podání znaleckého úkonu tak, jak ji nově definuje § 19 ZnalZ. Pro lepší přehlednost je vždy uvedeno i srovnání konkrétní komentované části s historickou právní úpravou, případně je uvedeno, že historická analogie není. Řešena je detailně i otázka „akceptace či neakceptace“ důvodů pro odmítnutí podání znaleckého úkonu, a to i ve srovnání se slovenskou právní úpravou, která byla v mnoha oblastech legislativním vzorem nové české právní úpravy. Předkládaný článek využívá a hlouběji rozpracovává závěry autora uvedené v komentáři k § 19 in ŠEVČÍK, Petr, MALAST, Jan, POLÁČEK, Bohumil a kol. Zákon o znalcích, znaleckých kancelářích a znaleckých ústavech. Praktický komentář. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2023.
Copyright (c) 2024 Petr Ševčík https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2023 Albert Bradáč https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Změny předpisů pro oceňování věcí nemovitých od 1. ledna 2024
V článku jsou uvedeny a komentovány hlavní změny v oceňování nemovitostí, které přináší novela oceňovací vyhlášky k 1. lednu 2024.
Copyright (c) 2023 Albert Bradáč, Petr Polák https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Úvod do dokumentace vozidel pomocí mobilního telefonu
Úvod Řada současných generací mobilních telefonů je vybavena fotoaparáty s vysokým rozlišením a senzory, které jsou schopny zaznamenat vzdálenost od objektů. Výpočetní výkon těchto zařízení pak umožňuje zpracování takto získaných dat pro vytvoření 3D modelů, přičemž dokumentaci lze provést i na větších objektech, jako jsou vozidla. Řada mobilních aplikací těchto možností využívá a je prezentována jako vhodná i pro forenzní dokumentaci, například při dokumentaci poškození vozidel, nebo místa dopravní nehody. Je však stále otázkou, s jakou přesností lze tyto aplikace využít a jaké jsou jejich limitace. Podklady a metody Pro posouzení přesnosti dokumentace mobilním telefonem bylo provedeno naskenování vozidla pomocí laserového 3D skeneru Leica RTC360. Tento sken vozidla sloužil jako reference, ke které byla přirovnána dokumentace z mobilního zařízení. Pro porovnání byla zvolena mobilní aplikace Recon3D, která je jednou z aplikací, prezentovaných pro forenzní dokumentaci, a jejímž výstupem je mračno bodů. Pro porovnání měření byl využit program CoudCompare, ve kterém bylo provedení vzdálenosti mezi dvěma zvolenými body u obou metod dokumentace a rovněž porovnání mračna bodů, získaného mobilním zařízením (Apple iPhone 15 Pro) s mračnem bodů, získaným laserovým skenerem. Výsledky Z porovnání obou metod měření vyplývá, že od poměrně přesné dokumentace vozidla laserovým 3D skenerem (s přesností měření v řádu mm) dosahuje měření s využitím mobilních telefonů, resp. mobilních aplikací odchylky, pohybující se do cca 2 cm. Nelze vyloučit, že část nepřesnosti byla způsobena uživatelskou chybou při získání dat a že celková přesnost by mohla být navýšena při použití slícovacích terčů, které lze použít pro kalibraci měřítka. Závěr Na základě provedeného testování mobilní aplikace Recon3D pro 3D dokumentaci vozidla bylo dosaženo poměrně dobré přesnosti měření, která by byla dostatečná v rámci analýzy dopravních nehod při stanovení deformační energie na základě rozsahu deformace vozidla, nebo při dokumentaci konečné polohy vozidla. Ve výzkumu však bude nezbytné provést řadu další testů pro prověření více aplikací (i mobilních zařízení) a také pro stanovení jejich přesnosti měření, limitací a optimálního postupu dokumentace, který zajistí možnost získat maximum dat s minimální chybovostí.
Copyright (c) 2023 Roman Mikulec https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Typické znaky dopravních nehod, jejichž přispívajícím faktorem byla únava
Tento článek se zabývá dopravními nehodami, kde byla únava nebo mikrospánek mezi přispívajícími faktory. Dopravní nehody spojené s únavou a mikrospánkem patří mezi nejzávažnější vzhledem k vysoké míře těžkých a smrtelných zranění. V rámci Hloubkové analýzy dopravních nehod bylo zjištěno, že přibližně třetina incidentů s účastí únavy končí zraněním této závažnosti, což převyšuje úroveň zranění při nehodách způsobených jinými faktory, například nepřiměřenou rychlostí nebo nedáním přednosti. Vznik únavy během řízení vozidla je ovlivněn řadou faktorů, včetně pohlaví a věku řidiče, kvality spánku, cirkadiánního rytmu a dalších proměnných. Studie ukazují, že muži, zejména mladí, jsou náchylnější k únavě za volantem. Kvalita a délka spánku, spánková deprivace a různé části dne se rovněž identifikují jako klíčové faktory ovlivňující riziko dopravních nehod s únavou. Dlouhá monotónní jízda zvyšuje riziko únavy, což může vysvětlovat častější výskyt dopravních nehod spojených s únavou na vysokorychlostních silnicích a dálnicích. Po takových nehodách je často problematické identifikovat konkrétní příčinu, což vede k potřebě zkoumání rizikových faktorů a typických znaků nehodového děje. V rámci projektu Hloubkové analýzy dopravních nehod (HADN) řešeného Centrem dopravního výzkumu je od roku 2011 prováděn detailní sběr dat o dopravních nehodách se zraněním. Toto šetření se zaměřuje na soustavu člověk – vozidlo – infrastruktura a probíhá přímo na místě dopravní nehody, s cílem získat co nejkomplexnější obraz o události a jejich příčinách. Z uvedené databáze byly vybrány a blíže zkoumány nehody, kde únava hrála roli, a byly identifikovány typické znaky těchto nehod. Mezi ně mimo jiné patří monotónnost trasy, plynulé vyjetí mimo jízdní pruh, čelní střety a vyjetí z vozovky. Studie rovněž potvrdila, že řidiči postižení únavou reagují před střetem minimálně (pouze ve 22 %), naopak jejich kolizní oponenti se snaží kolizi zabránit ve více než 70 % případů. Dále bylo zjištěno, že četnost čelních střetů u dopravních nehod s únavou je o 20 % vyšší, a střetová rychlost vozidel ve 58 % případů přesahuje 50 km/h. Analyzována byla i časová a prostorová distribuce těchto nehod. Nejkritičtější časy pro vznik dopravních nehod s únavou se shodují s cirkadiánním rytmem a souvisejí s pracovními časy řidičů, přičemž vyšší riziko únavy bylo spojeno s delší ujetou vzdáleností a letními měsíci. Závěry z HADN potvrzují i rizikovost komunikací I. třídy a potřebu zaměření preventivních opatření na mladé řidiče.
Copyright (c) 2023 Tereza Malinková, Martina Sedláčková, Martin Rak, Robert Zůvala https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vývoj cen nemovitostí v Divišově čtvrti a v Kamenné čtvrti v Brně
Článek se zaměřuje na ekonomické projevy gentrifikace a ověřuje hypotézu existence těchto projevů ve dvou brněnských lokalitách. Popisovaný výzkum se zabývá vývojem realizovaných cen rodinných domů v bývalé nouzové a dělnické kolonii. Tyto kolonie v městě Brně vznikaly ve 20. a 30. letech 20. století a některé se zachovaly dodnes. Gentrifikace je proces socio-kulturně-ekonomické transformace deprivované lokality. Jde primárně o jev sociologický, kdy do čtvrti přijdou noví obyvatelé tzv. průkopníci a začnou lokalitu měnit z pohledu jak sociálního, tak kulturního. O takovéto lokalitě začne veřejnost smýšlet pozitivněji a začne ji navštěvovat. Díky této atraktivitě se do čtvrti stěhuje často nová střední třída, která má jiný způsob života a demografické chování než původní obyvatelé či průkopníci. Více poptávky po bydlení zvyšuje nájmy i tržní hodnotu nemovitostí, a tak se lokalita mění i z pohledu ekonomického. Běžně je užíváno rozdělení gentrifikace do čtyřech stádií, které mají své charakterové rysy. Tyto rysy jsou v závěru práce využívány pro časové zařazení jedné z lokalit do procesu gentrifikace. První výzkumnou lokalitou je Divišova čtvrť, což je bývalá dělnická kolonie v katastrálním území Lesná. Svažité pozemky na severním okraji Brna odkoupilo několik soukromníků z řad dělníků zaměstnaných v nedalekých strojírnách a vystavěli si zde domy. Od počátku vzniku kolonie měli vlastníci rodinných domů v soukromém užívání pozemky pod nimi. Druhou výzkumnou lokalitou je Kamenná čtvrť, která byla založena jihozápadně od centra Brna jako nouzová kolonie s vědomím vedení města. Pozemky vlastnilo město Brno a soukromníci, kteří však v kolonii nebydleli. Původní výstavba byla často jen v základním vzorci „kuchyně + pokoj“ a použitý materiál na výstavbu byly zmetky z nedalekých cihelen či zbytky z bouraček. Data pro výzkum byla získána z kupních smluv z archivu Českého úřadu zeměměřického a katastrálního, které obsahovaly cenové údaje. Následně byla data zpracována do grafů popisující množství transakcí a do grafů popisujících vývoj zrealizovaných cen rodinných domů od roku 1970 do roku 2020. Sledovány byly ekonomické projevy gentrifikace patrné na vývoji cen rodinných domů a počtu uskutečněných transakcí v průběhu let 1970–2020. Počet transakcí v obou lokalitách má od 90. let klesající tendenci a v Kamenné čtvrti tomuto poklesu předcházel prudký nárůst. Vývoj cen nemovitostí ukazuje jasný začátek tržního hospodářství s koncem komunistického režimu. V obou lokalitách se začátkem 21. století růst cen nemovitostí umírnil, má však kontinuálně stoupající charakter. Zmiňované výsledky poukazují na možnou existenci gentrifikace v Kamenné čtvrti. V Divišově čtvrti na základě vývoje cen nemovitostí se proces gentrifikace tímto výzkumem neprokázal.
Copyright (c) 2023 Sofie Pokorná https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Moderní metody dokumentace a analýzy poškození vozidla
Úvod Hlavním cílem tohoto článku je představit odborné veřejnosti výstupy projektu „Moderní metody dokumentace a analýzy poškození vozidel“, řešeného Centrem dopravního výzkumu v.v.i. a Ústavem Soudního inženýrství VUT v Brně v rámci programu DOPRAVA 2020+, kterými jsou odborná monografie „ANALÝZA POŠKOZENÍ VOZIDEL: Průvodce metodami dokumentace a kvantifikace deformační energie“ a Specializovaná veřejná databáze – Katalog poškození vozidel. Podklady a metody V rámci řešení projektu byl realizován výzkum využitelnosti různých tradičních, ale i moderních metod dokumentace a následné analýzy poškození vozidel, které jsou důležitými podklady pro účely analýzy nehodového děje. Následně byla provedena validace použitelnosti vybraných metod dokumentace a analýzy poškození, v závislosti na rozsahu a charakteru poškození. Získaná data pak byla využita jako podklad pro vytvoření hlavních výstupů tohoto projektu. Výsledky Hlavní výstup projektu Specializovaná veřejná databáze: Katalog poškození obsahuje dvě základní části – katalog charakteristických poškození a EES katalog. Tento nástroj může sloužit jako kvalitní podklad pro nezanedbatelnou součást analýzy nehodového děje, kterou je validace vzájemné korespondence poškození vozidel po střetu. Databáze může být nedocenitelnou pomůckou při analýze nehodového děje zejména v případech, kdy jsou podklady z předmětné nehody nedostatečné (například manipulované škodní události) nebo se jedná o specifická poškození, k nimž zpravidla není v dostupných databázích nárazových testů mnoho dostupných údajů (například poškození vzniklá při nízkých rychlostech).
Copyright (c) 2023 Katerina Bucsuhazy, Martin Bilík, Pavlína Moravcová, Michal Belák, Marek Semela, Roman Mikulec, Michal Křižák, Jakub Motl, Albert Bradáč, Tereza Malinková, Martina Sedláčková, Martin Rak, Tomáš Kovařík, Jozef Dlugoš, Robert Zůvala https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analýza území pomocí prostorových datasetů
Příspěvek zaměřen na zkoumání závislost geolokačních dat a cenových údajů na prostorových charakteristikách území v jednotlivých urbanistických strukturách. Datová sada prostorových charakteristik území byla získána z OpenStreetMap jako zdroje informací pro popis a rozbor území urbanistické struktury. Každá urbanistická struktura (typologie) ve městě má své vlastnosti dané charakterem veřejných prostranství, měřítkem staveb, vzájemnými vazbami a atmosférou. Pro potřeby srovnání sledovaných vybraných statistických dat jsem urbanistickou strukturu města Brna rozdělil do několika základních typů: kompaktní struktura, bloková struktura, smíšená struktura, novodobé obytné soubory, solitérní vily a rodinné domy. Pro vyhodnocení byla použita metoda Multiple-sample comparison, konkrétně analýza rozptylu (ANOVA). Analýza interakce mezi obyvateli a městským prostorem může pomoci ke správnému usměrnění tvorby životního prostředí a souvisejícího veřejného prostoru. Přínos spočívá v ukázce inovativního přístupu ke sběru a využití informací pomocí otevřených prostorových dat prostřednictvím datových platforem.
Copyright (c) 2023 Daniel Kliment https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vliv předpokládané hodnoty při zadávání veřejných zakázek
Veřejný zadavatel stanovuje obvykle před zahájením zadávacího řízení veřejné zakázky její předpokládanou hodnotu. Příspěvek se zabývá veřejnými zakázkami na stavební práce a zkoumá vliv předpokládané hodnoty na výsledky zadávacího řízení. Článek zjišťuje závislost výše vítězné ceny ve veřejné zakázce na výši předem stanovené předpokládané hodnoty. Dále pak zkoumá závislost rozdílu vítězné ceny a předpokládané hodnoty na výši předpokládané hodnoty a v poslední řadě pak závislost počtu nabídek ve veřejné zakázce na výši předpokládané hodnoty. Za účelem vyhodnocení výzkumu byl prošetřen výzkumný vzorek 165 veřejných zakázek. K vyhodnocení jsou použity statistické metody, konkrétně korelační a regresní analýza. Bylo zjištěno, že vítězná cena veřejné zakázky na stavební práce silně závisí na výši její předpokládané hodnoty. Dále bylo zjištěno, že rozdíl vítězné ceny a předpokládané hodnoty je silně závislý na výši předem stanovené předpokládané hodnoty. Závislost počtu nabídek ve výběrovém řízení na výši předpokládané hodnoty byla zjištěna středně silná.
Copyright (c) 2023 Karla Háva https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Podrobnější statistika počtu znalců, znaleckých kanceláří a znaleckých ústavů v České republice – květen 2023
Příspěvek pojednává o vývoji znalectví v České republice, zejména po novele zákona a prováděcích vyhlášek, z hlediska počtu znalců, znaleckých ústavů a znaleckých kanceláří. Jsou uvedena a komentována volně přístupná statistická data, vyplývající ze seznamu znalců na webu Ministerstva spraveedlnosti v měsíci květnu 2023.
Discrete Event Simulation-Based Risk Analysis for Efficient, Sustainable and Resilient Transportation
In a resource-constrained world the avoidance of transport-related emissions is crucial to fulfill the sustainable development goals, the Paris agreement on climate change and the Aichi biodiversity targets. Transport simulation enables the development of transport fleet strategies in risk scenarios to further improve efficientcy, sustainability and resilience of supply chains. Discrete event simulation is a valuable methodology for transport simulation, because it focuses on business processes for a digital representation of supply chains and provides an intuitive approach for facilitating stakeholder participation. Consequently, discrete event simulation models for unimodal, multimodal and multi-echelon unimodal wood transport are presented, which enable multicriteria-based strategy development, optimal fleet configuration as well as risk management and wood quality preservation. Furthermore, the verificated and validated discrete event simulation models were used in game-based stakeholder workshops to establish credibility, provide hands- on decision support and facilitate knowledge transfer between science, industry and education. A previous version of this revised and extended journal article was published as conference paper in the Proceedings of the XIVth Junior Forensic Science Conference (JuFoS), 18–19 May 2023 in Brno.
Copyright (c) 2023 Christoph Kogler https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Různé metody zjišťování skutkového stavu v právu oproti jiným vědním oborům
Článek pojednává o specifických metodách zjišťování skutkového stavu zejména v trestním právu oproti jiným vědním oborům a na to navazujícím způsobem vysvětluje případné důvody pro zdánlivě odlišné rozhodnutí úředníků, policistů, státních zástupců či soudců od znalců, kteří v dané kauze vyhotovili znalecký posudek. Výstupy článku se dají aplikovat na jakoukoliv trestnou činnost. Svými příklady se zaměřuje zejména na metody posouzení věcí trestné činnosti v dopravě, okrajově ovšem též ve zdravotnictví. Metody trestního práva jsou svázány přísnými kritérii postupu v pochybnostech ve prospěch obviněného, ze kterého plyne zcela odlišný přístup v objasňování skutkového stavu, který nemusí být v souladu s metodikou znaleckou. Na třech příkladech článek postupně popisuje zásadu umělé izolace jevů jakožto zásadní metodu trestního práva pro zjišťování příčinné souvislosti, včetně odlišností této metody od metod vlastních jiným vědním oborům. Článek je nedoslovnou citací příspěvku autora z konference soudních znalců Expert forensic science dne 26.–27. ledna 2023 v Mikulově.
Copyright (c) 2023 Tomáš Čuda https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Syndrom vyhoření softwarových vývojářů v agilním vývoji
Riziko syndromu vyhoření se v populaci neustále zvyšuje a postihuje mnoho softwarových vývojářů v agilním vývoji. Tento syndrom se projevuje únavou, sníženým výkonem, nedostatkem motivace, ztrátou zájmu o práci a neschopností efektivně se soustředit na úkoly. Softwaroví vývojáři pracují především v agilním vývoji, což je velmi náročný proces, který vyžaduje neustálou adaptabilitu, komunikaci a spolupráci s ostatními členy týmu. Kombinace náročnosti práce a nedostatečného odpočinku přispívá ke zvýšenému stresu, úzkosti a depresi, což může mít za následek syndrom vyhoření. Aby se zabránilo syndromu vyhoření, je důležité, aby vývojáři měli dostatek podpory od svého týmu a nadřízených. Nezbytná je také možnost řídit si svůj čas a mít dostatek prostoru na odpočinek a regeneraci. Komunikace a spolupráce s ostatními členy týmu je také klíčová, aby se minimalizoval stres a úzkost a vývojáři měli pocit, že mají kontrolu nad svojí prací. Vývojáři by měli také svou práci pravidelně reflektovat a přemýšlet o tom, jak si mohou zlepšit své pracovní podmínky a předejít syndromu vyhoření. Pomocí využití agilního přístupu a metody Scrum lze detekovat možnost vzniku příčinných souvislostí vedoucích k syndromu vyhoření na základě dlouhodobého měření Story points. Z důvodu využití krátkých iterací v metodě Scrum je možné na faktory vedoucí k syndromu vyhoření včas upozornit a tím snížit riziko ohrožení prací na projektu. Článek byl publikován v rámci sborníku příspěvků XV. odborné konference doktorského studia Soudního inženýrství, Junior Forensic Science (JuFoS), 18.–19. května 2023 v Brně.
Copyright (c) 2023 Zdeněk Vafek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zkušenosti s efektivní realizací průzkumů obsazenosti vozidel MHD prostřednictvím automatizovaných systémů
Předmětem článku je představení moderních způsobů, pomocí kterých lze provádět dopravní průzkumy v městské hromadné dopravě a zkušeností s jejich použitím. Jde o příspěvek k metodologii práce znalců oboru doprava, odvětví doprava silniční, specializace posuzování provozu veřejné hromadné dopravy. Ještě nedávno se tyto průzkumy dělaly tzv. „čárkováním“, tedy za pomocí sčítačů a zapisovacích archů. Tento způsob je i dodnes využíván jako rezerva při selhání moderních technologií. V Centru dopravního výzkumu byla vytvořena mobilní aplikace a webové rozhraní pro automatizaci těchto průzkumů, úsporu času a zvýšení efektivity práce v terénu.
Copyright (c) 2023 Richard Turek, Adam Bystrianský, Radim Striegler, Jan Krátký https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vliv nastavení geometrie přední nápravy nákladního vozidla na opotřebení pneumatik a spotřebu paliva
Tento příspěvek je zaměřen na vliv nesprávně nastavené geometrie přední nápravy na opotřebení běhounu pneumatiky a spotřebu nákladního vozidla. Příspěvěk se zaměřuje na sbíhavost, jako na klíčový parametr nastavení přední nápravy. Testování proběhlo na třech totožných tahačích DAF XF srozdílně nastavenou geometrií. Geometrie jednoho vozidla byla nastavena dle požadavků výrobce a u dalších dvou vozidel byla sbíhavost zvýšena. Předpokladem je zvýšené opotřebení běhounu pneumatik vlivem vyšší sbíhavosti a rovněž vyšší spotřeba paliva. Kromě opotřebení pneumatik a spotřeby paliva se příspěvěk zaměřuje i na ekonomickou stránku dané problematiky. Aby byla zajištěna věrohodnost výsledků, testování probíhalo dlouhodobě při komerčním provozu na pozemních komunikacích.
Copyright (c) 2023 Vladimír Sláma https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Proměna sociální struktury Kamenné čtvrti
Článek popisuje vznik nouzových a dělnických kolonií ve městě Brně od počátku 20. let 20. století. Dále stručně seznamuje s historií Kamenné čtvrti a s jejími obyvateli od jejího vzniku přes 70.–90. léta 20. století až po současnost. Primárním cílem práce bylo zmapovat aktuální vzdělanost a profesní zastoupení v Kamenné čtvrti, což bylo vypracováno pomocí dotazníkového šetření po internetu i v terénu. Nově získaná data byla srovnána s daty průzkumu z roku 2019 a s axiomy z historie, které jsou o Kamenné čtvrti známy. Data z obou šetření byla srovnávána také s daty z celé České republiky a z Brna. Aktuální profesní složení pracujících v Kamenné čtvrti bylo srovnáváno s přízvisky, která Kamenná čtvrť získala v době svého vzniku (nouzová/dělnická kolonie) a v době obměny obyvatel v 70.–90. letech (čtvrť umělců a bohémů). V diskusi jsou uvedena témata, která místní obyvatelé aktuálně řeší. Zjištění těchto témat vycházelo z již zmiňovaného kvantitativního výzkumu z roku 2023. Průzkum vzdělanosti a profesního složení byl dělán z důvodu hypotézy probíhající gentrifikace v Kamenné čtvrti. Tato hypotéza průzkumem nebyla vyvrácena, naopak výsledky průzkumu poukazují na možný průběh gentrifikace. K jejímu definitivnímu potvrzení bude však potřeba dalšího výzkumu.
Kamenná čtvrť; vzdělanost; zastoupení profesí; nouzové kolonie, Brno, gentrifikace.
Copyright (c) 2023 Sofie Pokorná, Klára Francová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vliv použití výstražného trojúhelníku za snížené viditelnosti na rychlost projíždějících vozidel
Tento článek se zabývá vlivem použití výstražného trojúhelníku v reálné dopravní situaci za snížené viditelnosti tmou. Předmětem zkoumání je změna rychlosti projíždějících vozidel v souvislosti s touto nestandartní situací. Pro vyhodnocení a popis chování řidičů byla využita metodika koeficientu nebezpečnosti. V rámci tohoto výzkumu byly uvažovány různé možnosti odvrácení střetu nebo jeho následků v uvažovaném rozmezí vzdáleností 30 až 50m mezi výstražným trojúhelníkem a pomyslnou překážkou.
Copyright (c) 2023 Martin Rak, Tereza Tmejová, Tomáš Bilík, David Jelínek, Albert Bradáč, Luboš Nouzovský https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Využití kamerových záznamů pro zpřesnění vzájemné polohy vozidla a chodce
V článku je na případové studii ukázán přístup ke stanovení polohy chodce vůči kameře za využití prvků okolí a porovnání výsledků oproti nesprávnému postupu ovlivněnému navíc ručním oříznutím snímků kamerového záznamu, které je prakticky znehodnotilo. Při stanovení polohy chodce bylo využito experimentu na místě a následně také fotogrammetrie. Dále jsou ukázány postupy prvního znalce při vyhodnocení záznamu palubní kamery, které vedly k jeho nesprávným závěrům.
Copyright (c) 2023 Michal Křižák https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Nejvýznamnější cenotvorné faktory kulturních památek s rezidenční funkcí v Olomouci
Jednou z nejvýznamnějších součástí kulturního dědictví a bohatství každého národa jsou kulturní památky. Jak již bylo uvedeno v prvním článku této série, který byl zveřejněn v časopise „Soudní inženýrství“ s názvem: „Architektonický styl není příliš významným cenotvorným faktorem.“[1] Kulturních památek, v podobě nemovitých staveb, je v České republice nespočet. Více než polovina objektů je využívána k rezidenčním účelům, tedy k bydlení. V prvním článku byl zkoumán vliv architektonického slohu, který lze u historických objektů předpokládat. V tomto článku se autoři zaměřili na cenotvorné faktory, které se zpravidla uvažují u běžných staveb a zkoumali jejich významnost u památkových objektů. Jednalo se o stáří staveb a faktory polohové jako jsou vzdálenosti do centra města, na zastávku městské hromadné dopravy, ke školským institucím či k nejbližšímu zdravotnímu středisku. Studie vyhodnocuje nejvýznamnější cenotvorné faktory bytových jednotek, které jsou součástí památkově chráněných bytových domů. Pro výzkum byly použity cenové údaje realizovaných prodejních cen, získané z Českého úřadu geodézie a katastru nemovitostí. Dále data z Českého statistického úřadu a v neposlední řadě data získané z databáze Národního památkového ústavu, konkrétně z Památkového katalogu. Po vytvoření dostatečně velké databáze byly za pomoci Analýzy závislosti, korelace, regresního modelování a vícerozměrné regresní analýzy specifikovány, kvantifikovány a vyhodnoceny nejvýznamnější cenotvorné faktory.
nemovité kulturní památky; ocenění; hodnota; analýza závislosti; vícenásobná regresní analýza.
Copyright (c) 2023 David Brandejs, Pavel Klika, Klára Francová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zkoušky pevnosti a životnosti karoserie osobního automobilu a jejich dopad na provozní bezpečnost
Práce se zabývá zkouškami karoserie osobního automobilu, které se úzce vztahují k bezpečnosti posádky vozu, případně ostatních účastníků silničního provozu. Při těchto testech je kvazistaticky simulována situace při nárazech vozu. Dále je při životnostních zkouškách sledován stav dílů, kterým hrozí v provozních podmínkách poškození a následné uvolnění – tím je ohrožena bezpečnosti lidí, nacházejících se v bezprostředním okolí automobilu.
Copyright (c) 2023 Květoslav Zdražil https://creativecommons.org/licenses/by/4.0